<?xml version="1.0" ?>
<!DOCTYPE book PUBLIC "-//KDE//DTD DocBook XML V4.2-Based Variant V1.1//EN"
"dtd/kdex.dtd" [
<!ENTITY lokalize "Lokalize">
<!ENTITY kaider "Lokalize">
<!ENTITY kappname "Lokalize">
<!ENTITY package "kdesdk">
<!ENTITY % addindex "IGNORE">
<!ENTITY % Ukrainian "INCLUDE">
]>
<book id="lokalize" lang="&language;">
<bookinfo>
<title
>Довідник з &lokalize;</title>
<authorgroup>
<author
><firstname
>Nick</firstname
> <surname
>Shaforostoff</surname
> <affiliation
><address
><email
>shaforostoff@kde.ru</email
></address
></affiliation>
</author>
<othercredit role="translator"
><firstname
>Юрій</firstname
><surname
>Чорноіван</surname
><affiliation
><address
><email
>yurchor@ukr.net</email
></address
></affiliation
><contrib
>Переклад українською</contrib
></othercredit
> <othercredit role="translator"
><firstname
>Микола</firstname
><surname
>Шафоростов</surname
><affiliation
><address
><email
>shaforostoff@kde.ru</email
></address
></affiliation
><contrib
>Коректура</contrib
></othercredit
> 
</authorgroup>

<copyright>
<year
>2007-2009</year
><holder
>Nick Shaforostoff</holder>
</copyright>

<legalnotice
>&FDLNotice;</legalnotice>

<date
>2009-05-09</date>
<releaseinfo
>1.0</releaseinfo>

<abstract>
<para
>&lokalize; — це система перекладу за допомогою комп’ютера, основними завданнями якої є підвищення продуктивності перекладача і якості перекладу. Програма має компоненти, типові для інструментів автоматизованого контролю: пам’ять перекладів, глосарій, а також унікальну можливість об’єднання (синхронізації) перекладів. Програму призначено для перекладу програмного забезпечення. У &lokalize; також передбачено зовнішні інструменти перетворення даних для позаштатних перекладачів офісних документів. </para>
</abstract>

<keywordset>
<keyword
>&lokalize;</keyword>
<keyword
>локалізація</keyword>
<keyword
>l10n</keyword>
<keyword
>інтернаціоналізація</keyword>
<keyword
>i18n</keyword>
<keyword
>переклад</keyword>
<keyword
>глобалізація</keyword>
<keyword
>g11n</keyword>
<keyword
>XLIFF</keyword>
<keyword
>gettext</keyword>
<keyword
>OpenDocument</keyword>
<keyword
>KBabel</keyword>
</keywordset>

</bookinfo>

<chapter id="introduction">
<title
>Вступ</title>

<para
>Після першого запуску &lokalize; ви побачите порожню вкладку <guilabel
>Огляд проекту</guilabel
>. Процес перекладу за допомогою Lokalize починається зі створення або відкриття проекту. </para>
<para
>Якщо ви професійний перекладач, ймовірно, вам доведеться перекладати і файли OpenDocument. Для того, щоб перекласти такий документ, скористайтеся пунктом меню <menuchoice
><guimenu
>Проект</guimenu
><guimenuitem
>Створити новий проект</guimenuitem
></menuchoice
>. Майстер налаштування запитає вас про документ джерела, перетворить його на дані у внутрішньому форматі &lokalize;, XLIFF, і створить проект перекладу цього файла. Після завершення перекладу скористайтеся пунктом меню <menuchoice
><guimenu
>Інструменти</guimenu
><guimenuitem
>Об’єднати у ODF</guimenuitem
></menuchoice
>, щоб злити ваш переклад з копією початкового документа. </para>

<para
>Якщо ви є перекладачем KDE, ймовірно, що у вас вже є файл проекту &lokalize; у теці вашої мови (зазвичай, він називається <filename
>index.lokalize</filename
>). Ви також можете скористатися пунктом меню <menuchoice
><guimenu
>Проект</guimenu
><guimenuitem
>Створити новий проект</guimenuitem
></menuchoice
> і за допомогою майстра звантажити файли переклади вашою мовою, а потім створити проект. </para>

<para
>Файли перекладу відкриватимуться у окремій вкладці, у якій ви побачите два багаторядкових поля редагування та декілька <emphasis
>вікон інструментів</emphasis
>. Ці вікна можна розташувати стосом (подібно до вкладок), показати окремо або сховати. Файли перекладів складаються з серії пар текст англійською- переклад, які називають <emphasis
>модулями</emphasis
>. Одному <emphasis
>модулю</emphasis
>, зазвичай, відповідає один рядок у інтерфейсі користувача або один абзац у документації. У першому з багаторядкових полів показано частину пари англійською мовою. У другому багаторядковому полі має знаходитися переклад. Навігацію між <emphasis
>модулями</emphasis
> можна здійснювати за допомогою вікна <guilabel
>Модулів перекладу</guilabel
> або за допомогою клавіш <keycap
>Page Down</keycap
> і <keycap
>Page Up</keycap
>. </para>

<tip>
<para
>Для підвищення продуктивності рекомендуємо вам використовувати замість меню і панелей інструментів клавіатурні скорочення, до яких ви звикли. Наприклад, ви можете натиснути комбінацію клавіш <keycombo
>&Ctrl;<keycap
>L</keycap
></keycombo
> для фокусування рядка <guilabel
>Швидкий пошук</guilabel
>, за допомогою якого можна відфільтрувати вміст перегляду <guilabel
>Модулів перекладу</guilabel
>. Після завершення фільтрування ви можете натиснути клавішу <keycap
>Page Down</keycap
> для пересування відфільтрованим списком. </para>
</tip>

<para
>Модуль може бути <emphasis
>перекладеним</emphasis
> або <emphasis
>неперекладеним</emphasis
>. Переклад повідомлення може бути <emphasis
>готовим</emphasis
> або <emphasis
>неготовим</emphasis
> (останнє також називають <emphasis
>неточним</emphasis
>). Якщо модуль належить до неготових, його буде показано курсивним шрифтом. У &lokalize; ви можете пересуватися повідомленнями файла відповідно до стану їх перекладу. Відповідні клавіатурні скорочення можна знайти у меню <guilabel
>Перехід</guilabel
>. Під час пересування неперекладені модулі вважатимуться неготовими. Крім того, ви можете скористатися можливістю фільтрування панелі <guilabel
>Модулі перекладу</guilabel
>. Натискання клавіші <keycap
>Page Down</keycap
> переведе перегляд до наступного модуля у фільтрованому або впорядкованому списку панелі. </para>

<para
>Якщо ви працюєте над перекладом файлів у форматі XLIFF (це саме той випадок з перекладом документів OpenDocument), можливими є і інші стани (<emphasis
>новий</emphasis
>, <emphasis
>потребує рецензування</emphasis
>, <emphasis
>підтверджено</emphasis
> тощо). Обрати їх можна за допомогою спадного списку кнопки <guilabel
>Підтверджена</guilabel
>, розташованої на панелі інструментів. Встановлення стану <emphasis
>готовий</emphasis
> або <emphasis
>неготовий</emphasis
> залежить від поточної <emphasis
>фази процесу</emphasis
> (<emphasis
>переклад</emphasis
>, <emphasis
>рецензування</emphasis
>, <emphasis
>підтвердження</emphasis
>). Типова фаза для вашої частини роботи залежить від вашої <emphasis
>ролі</emphasis
> у проекті (її можна вказати у параметрах проекту). Кожен з модулів, зазвичай, містить дані щодо фази, у якій його було востаннє змінено. Ім’я виконавця на кожному з етапів буде також записано до файла. </para>

</chapter>

<chapter id="projects">
<title
>Проекти</title>

<para
>Проекти є одним з головних елементів у &lokalize;. Проект — це файл, що містить шляхи, теки з перекладами, шаблонами та інші файли: файл глосарію, скрипти автоматизації, пам’ять перекладів. Якщо під час відкриття файла за допомогою &lokalize; проект не завантажено, програма виконає пошук файла проекту у батьківських теках (аж до четвертого рівня вкладеності). Вказати файл проекту можна і іншим способом, за допомогою зазначення параметра <userinput
>--project</userinput
> під час запуску &lokalize; з командного рядка. </para>

<para
>У кожному проекті ви можете обрати вашу роль у проекті (<emphasis
>перекладач</emphasis
>, <emphasis
>рецензент</emphasis
>, <emphasis
>підтверджувач</emphasis
>), і таким чином визначити фазу роботи, яку автоматично вказуватиме &lokalize; у змінених вами файлах. </para>

<note>
<para
>На відміну від файлів проектів, глосарію і скриптів, пам’ять перекладів не є спільною для всіх учасників команди з перекладу, оскільки її файли створюються і зберігаються у домашній теці користувача. Це означає, що всі файли пам’яті перекладів для різних проектів зберігаються у одній теці і, таким чином, їх можна завжди використати для інших відкритих проектів. </para>
</note>

<sect1 id="project-view">
<title
>Вкладка «Огляд проекту»</title>

<para
>На вкладці <guilabel
>Огляд проекту</guilabel
> показано деревоподібну структуру файлів зі статистичними даними щодо них, зокрема, відсотком перекладених модулів та іменем останнього перекладача. За його допомогою можна відкрити вибраний файл у поточному або новому вікні &lokalize;. </para>

</sect1>

</chapter>

<chapter id="glossary">
<title
>Глосарій</title>

<para
>Чи не стомлювало вас постійне набирання однакової текстової послідовності по декілька разів просто тому, що воно займало менше часу ніж пошук готового перекладу і його копіювання з наступною вставкою? Тепер вам просто слід відшукати (часто використовувану) послідовність слів у <guilabel
>Вікні глосарію</guilabel
>, а потім вставити її за допомогою клавіатурного скорочення. </para>

<para
>Звичайно, перед цим глосарій слід заповнити послідовностями слів. У &lokalize; є зручний редактор глосарію, який надає можливість пошуку у всьому глосарії. </para>

<screenshot>
<screeninfo
>У області перегляду глосарія у правому нижньому куті показано записи глосарія, які відповідають поточному модулю</screeninfo>
  <mediaobject>
    <imageobject>
      <imagedata fileref="glossary.png" format="PNG"/>
    </imageobject>
    <textobject>
      <phrase
>У області перегляду глосарія у правому нижньому куті показано записи глосарія, які відповідають поточному модулю</phrase>
    </textobject>
  </mediaobject>
</screenshot>

</chapter>

<chapter id="tm">
<title
>Пам’ять перекладів</title>

<para
><guilabel
>Вікно пам’яті перекладів</guilabel
> надає вам змогу просто перетягнути теку з файлами перекладів, скажімо з Dolphin, у вікно, а потім за кілька хвилин ви зможете бачити запропоновані комп’ютером варіанти під час переходу до наступного модуля. Щоб вставити варіант до файла перекладу, скористайтеся комбінаціями <keycombo
>&Ctrl;<keycap
>1</keycap
></keycombo
>, <keycombo
>&Ctrl;<keycap
>2</keycap
></keycombo
> тощо, залежно від номера варіанта. </para>

<para
>Натискання клавіші <keycombo
><keycap
>F7</keycap
></keycombo
> призведе до відкриття вкладки<guilabel
>Пам’ять перекладів</guilabel
>, за допомогою цієї вкладки ви зможете здійснювати пошуку пам’яті перекладів. Наведення вказівника миші на результат пошуків з наступним клацанням лівою кнопкою відкриє відповідний файл на відповідному модулі. Якщо вам потрібно швидко відкрити певний файл у проекті (і цей файл було додано до пам’яті перекладів), замість послідовного перегляду <guilabel
>Огляду проекту</guilabel
> вам достатньо буде ввести назву файла у поле <guilabel
>Маска файла</guilabel
> разом з шаблоном заміни '*'. </para>

<para
>Рушій пам’яті перекладів створює покажчик всіх записів, зокрема неточних і неперекладених. Отже, він повністю усуває потребу у функціональній можливості пошуку у файлах, для реалізації якої потрібно виконати пошук у всіх файлах проекту під час кожного з сеансів пошуку. </para>

<screenshot>
<screeninfo
>&lokalize; з результатами пошуку у пам’яті перекладів, які відповідають поточному модулю</screeninfo>
  <mediaobject>
    <imageobject>
      <imagedata fileref="tmview.png" format="PNG"/>
    </imageobject>
    <textobject>
      <phrase
>&lokalize; з результатами пошуку у пам’яті перекладів, які відповідають поточному модулю</phrase>
    </textobject>
  </mediaobject>
</screenshot>

</chapter>


<chapter id="sync">
<title
>Можливості з синхронізації перекладів</title>

<para
><guilabel
>Режим синхронізації</guilabel
> (раніше відомий як <guilabel
>Режим злиття</guilabel
>) збереже масу часу редакторам, а також колективу перекладачів, які одночасно працюють над одним файлом, або у випадку, коли перекладачеві потрібно підтримувати переклади декількох гілок програмного забезпечення. </para>

<para
>&lokalize; надає вам змогу швидко розбиратися з модулями, які незначно відрізняються, і може показувати послівну різницю. Також у &lokalize; є два вікна синхронізації — <guilabel
>Основна синхронізація</guilabel
> і <guilabel
>Вторинна синхронізація</guilabel
>. Ці вікна майже ідентичні, але перше в основному використовується для злиття перекладів, а друге для підтримки синхронності перекладів двох різних гілок програмного забезпечення. </para>

<para
>Після копіювання перекладу з допоміжного файла (його <emphasis
>синхронізації</emphasis
>) всі наступні зміни внесені до цього модуля буде відтворено і у допоміжному файлі. </para>

<sect1 id="file-merge">
<title
>Злиття</title>
<para
>Одним з можливих використань <guilabel
>Режиму синхронізації</guilabel
> є рецензування змін, виконаних (новими) учасниками перекладу, якщо ви невпевнені у якості виконаної ними роботи. </para>
<para
>Відкрийте основний файл, а потім скиньте його змінену версію до вікна <guilabel
>Основної синхронізації</guilabel
>. Для пересування між зміненими записами використовуйте комбінації клавіш <keycombo
>&Alt;<keycap
>Стрілка вниз</keycap
></keycombo
> або <keycombo
>&Alt; <keycap
>Стрілка вгору</keycap
></keycombo
> (пам’ятайте, що ці клавіатурні скорочення можна змінити у спосіб, звичайних для всіх програм для &kde;). </para>
<screenshot>
<screeninfo
>&lokalize; використано для внесення змін до перекладу</screeninfo>
  <mediaobject>
    <imageobject>
      <imagedata fileref="sync.png" format="PNG"/>
    </imageobject>
    <textobject>
      <phrase
>&lokalize; використано для внесення змін до перекладу</phrase>
    </textobject>
  </mediaobject>
</screenshot>

</sect1>

<sect1 id="file-sync">
<title
>Тиражування</title>
<para
><guilabel
>Режим синхронізації</guilabel
> можна також використовувати для внесення змін до перекладів двох гілок перекладу програми одночасно. Встановіть шлях <guilabel
>Каталогу версій</guilabel
> у параметрах вашого проекту у значення, що відповідає базовому каталогу гілки: у вікні <guilabel
>Вторинної синхронізації</guilabel
> буде автоматично відкрито файли з гілки програми. Після цього, кожного разу, коли ви вноситимете зміни до файлів вашої основної гілки, ці зміни буде відтворено і додатковій гілці (звичайно ж, якщо у ній є таке саме повідомлення англійською). </para>
<para
>Наприклад, якщо ви працюєте над перекладом KDE, ви можете звантажити версію, яка розробляється, до теки <filename class="directory"
>/home/xx/hacking/kde/trunk/l10n-kde4/ВАША_МОВА</filename
>, стабільну версію до теки <filename class="directory"
>/home/xx/hacking/kde/branches/stable/l10n-kde4/ВАША_МОВА</filename
>. Створіть проект &lokalize;: <filename
>/home/xx/hacking/kde/trunk/l10n-kde4/ВАША_МОВА/project.localize</filename
> і встановіть значення <filename class="directory"
>BranchDir=../../../branches/stable/l10n-kde4/ВАША_МОВА</filename
>, потім працюйте над проектом, і вносьте зміни одразу у каталоги trunk і branch. </para>
</sect1>


<sect1 id="alt-trans">
<title
>Альтернативні переклади</title>

<para
>Кожен з модулів може мати декілька пов’язаних з ним <emphasis
>альтернативних перекладів</emphasis
>. Такі переклади можуть з’являтися внаслідок оновлення файлів, коли початкове повідомлення зазнає незначних змін. У таких випадках старий переклад з старим початковим повідомленням буде пересунуто до списку альтернативних перекладів, отже такі переклади не буде втрачено. </para>
<para
>Під час перекладу інтерфейсу програмного забезпечення для створення файлів перекладу, зазвичай, використовуються інструменти gettext. Коли змінюється текст оригіналу, інструменти gettext оновлюють файли перекладів і позначають записи, де початковий текст було змінено, як <emphasis
>неточні</emphasis
> (або, іншими словами, <emphasis
>непідтверджені</emphasis
>). Ці інструменти зберігають початковий текст, отже, перекладачі мають змогу бачити, які саме зміни було зроблено. &lokalize; спрощує життя перекладачам і виділяє частини початкового тексту, які було змінено у області перегляд <guilabel
>Альтернативні переклади</guilabel
>. </para>

<screenshot>
<screeninfo
>&lokalize; виділив частини початкового тексту, які було змінено з часу останнього варіанта перекладу</screeninfo>
  <mediaobject>
    <imageobject>
      <imagedata fileref="original-diff.png" format="PNG"/>
    </imageobject>
    <textobject>
      <phrase
>&lokalize; виділив частини початкового тексту, які було змінено з часу останнього варіанта перекладу</phrase>
    </textobject>
  </mediaobject>
</screenshot>


</sect1>

</chapter>

<chapter id="scripting">
<title
>Створення скриптів для &lokalize;</title>

<para
>Перелік функцій &lokalize; можна розширити за допомогою скриптів, написаних декількома інтерпретованими мовами програмування, зокрема Python і JavaScript. Скрипти, зазвичай, вбудовуються до графічного інтерфейсу &lokalize; як пункти меню (для яких ви можете призначити клавіатурне скорочення). Розташування і назва пункту меню для скрипту визначається у супутньому файлі .rc. Під час кожного запуску &lokalize; програма шукає у теці <filename
>ТЕКА_ПРОЕКТУ/lokalize-scripts</filename
> файли .rc і додає їх до файла <emphasis
>кешу</emphasis
>, який зберігається за адресою <filename
>ТЕКА_ПРОЕКТУ/lokalize-scripts/scripts.rc</filename
> (отже, зазвичай, цей файл не потрібно додавати до сховища системи керування версіями). Крім того, у файлах RC містяться шляхи до скриптів, які можна вказувати відносно теки файла .rc або системної теки скриптів (програма перевірить обидва шляхи). Насправді, ці шляхи <emphasis
>мають бути</emphasis
> відносними, якщо ви маєте намір використовувати файл .rc спільно з іншими учасниками перекладу. Отже, ви, наприклад, можете вказати <filename
>../../scripts/lokalize/opensrc.py</filename
>, щоб програма завантажила скрипт з <ulink url="http://websvn.kde.org/trunk/l10n-kde4/scripts/lokalize/"
>загальної теки скриптів kde4-l10n</ulink
> (тобто теки, яка не є специфічною для вашої мови). </para>
<para
>Приклади файлів .rc можна знайти у теці, куди встановлено &lokalize; (зазвичай, <filename
>/usr/share/kde4/apps/lokalize/scripts/</filename
>) і у <ulink url="http://websvn.kde.org/trunk/l10n-kde4/scripts/lokalize/"
>сховищі KDE</ulink
>. <ulink url="http://websvn.kde.org/trunk/l10n-kde4/ru/lokalize-scripts/"
>За цією адресою</ulink
> ви можете знайти додаткові приклади скриптів, зокрема заснований на JavaScript <filename
>check-gui.js</filename
> — скрипт, який запускається у автоматичному режимі під час кожного зберігання файла (цього можна досягти за допомогою особливого параметра у файлі .rc). Якщо ви знайомі з Python або JavaScript, його код буде для вас очевидним. </para>
<para
>Нижче наведено посилання на документацію API. Всі пункти, позначені записом <emphasis
>Q_SCRIPTABLE</emphasis
>, можна використовувати у скриптах. </para>

<itemizedlist>
<listitem>
<para
>Довідник з об’єктів API <ulink url="http://api.kde.org/4.x-api/kdesdk-apidocs/lokalize/html/classEditorTab.html"
>редактора</ulink
> </para>
</listitem>
<listitem>
<para
>Довідник з об’єктів API <ulink url="http://api.kde.org/4.x-api/kdesdk-apidocs/lokalize/html/classLokalizeMainWindow.html"
>Lokalize</ulink
> </para>
</listitem>
<listitem>
<para
>Довідник з API об’єктів <ulink url="http://api.kde.org/4.x-api/kdesdk-apidocs/lokalize/html/classProjectTab.html"
>Проекту</ulink
> </para>
</listitem>
</itemizedlist>


</chapter>

<chapter id="credits">
<title
>Подяки і ліцензія</title>

<para
>&lokalize; </para>

<para
>Авторські права на програму &copy; 2007-2009, Nick Shaforostoff <email
>shaforostoff@kde.ru</email
> </para>

<para
>Частину коду було запозичено з &kbabel;, попередника &lokalize;. </para>

<para
>Авторські права на документацію &copy; 2007-2009 Nick Shaforostoff <email
>shaforostoff@kde.ru</email
> </para>

<para
>Автор: <itemizedlist
> <listitem
> <para
>Nick Shaforostoff <email
>shaforostoff AT kde.ru</email
> </para>
</listitem>
</itemizedlist>
</para>

<para
>Щоб дізнатися більше, прочитайте інформацію, розміщену на <ulink url="http://userbase.kde.org/lokalize"
>домашній сторінці &lokalize;</ulink
>.</para>

<para
>Переклад: Юрій Чорноіван <email
>yurchor@ukr.net</email
>.</para
> 
&underFDL; &underGPL; </chapter>

&documentation.index;
</book>
<!--
Local Variables:
mode: sgml
sgml-minimize-attributes:nil
sgml-general-insert-case:lower
sgml-indent-step:0
sgml-indent-data:nil
End:

// vim:ts=2:sw=2:tw=78:noet
-->
